Kursu kvalitātes nodrošināšanas sistēmas veidošana
Dr. Juris Dzelme (tel. 7213870, fakss 7212558, e-pasts  jurisdz@latnet.lv)

1. Kursu kvalitātes nodrošināšanas sistēmas veidošanas nepieciešamība

1.1. Kursu kvalitātes nodrošināšanas nepieciešamība

Galvenie iemesli, kuri strauji palielina nepieciešamību veidot kursu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, ir sekojošie.
1. 	Kursu daudzveidības palielināšanās gan pēc satura, gan pēc formas. Tā ir atbilde uz informācijas un vajadzību daudzveidības palielināšanos, izmantojot modernos sazināšanās līdzekļus. 
2. 	Nepieciešamība mācīties visu dzīvi, aptuveni pēc katriem 5 gadiem atjaunojot vai mainot kvalifikāciju. Praktiski katram vairākas reizes dzīvē nāksies izmantot dažādus kursus, tādēļ kursu izmantošana kļūst masveidīga un ir visas sabiedrības un nevis tikai atsevišķu kursu izmantotāju problēma.
3. 	Nepieciešamība izmantot dažādus kursus, bieži vien dažādās valstīs, un no šejienes izrietošā nepieciešamība saskaņot prasības, saturu, vērtēšanas sistēmas un nodrošināt iespēju veidot no dažādām daļām saskaņotu, uz individuālajām vajadzībām un spējām orientētu katras personas izglītību. Starptautiskais izglītības dokumentu atzīšanas organizāciju tīkls, kurš sekmīgi darbojas visā Eiropā un ārpus tās, var nodrošināt vērtīgu palīdzību cilvēkam, piedāvājot labākos dažādu izglītības daļu apvienošanas un izmantošanas variantus. Tomēr nepieciešams nosacījums šādai palīdzībai ir saskaņota, pārbaudīta informācija par visu izglītības sistēmas satāvdaļu vietu, kvalitāti, savstarpējo atbilstību katrā valstī.  
Galvenie iemesli, kādēļ jāveido kursu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, ir ļoti līdzīgi gan kursiem, gan augstākajai izglītībai, kuras būtisks papildinājums un turpinājums ir kursi, pirmkārt pēcdiploma apmācības kursi. Pazīmes, kas visu līmeņu kursus tuvina augstākajai izglītībai bez tam ir:
	a) kursu izmantotāju vairākums ir pieauguši cilvēki;
b) 	kursu apgūšana praktiski vienmēr ir brīvprātīga;
	c) apmācība būtiski balstās uz kursu izmantotātāju patstāvību un aktivitāti, paredzot individuālo darbu ar dažādiem informācijas avotiem;
d) 	kursu izmantotājiem parasti jāmaksā mācību maksa.

1.2. Sabiedrības un kursu piedāvātāju ieinteresētība

	Kursu sistēmas attīstību, kursu satura daudzveidību un piedāvājuma formu dažādību nevar un nedrīkst ierobežot, jo jebkura atpalicība izglītībā, zināšanu un prasmju apgūšanā draud ar vispārēju valsts atpalicību un nonākšanu svešu, parasti ne pārāk labvēlīgu spēku varā. Tomēr ar līdzšinējām tradicionālajām metodēm nodrošināt augstu kursu kvalitāti un konkurētspēju kļūst aizvien grūtāk. Sevišķi svarīgi ir nodrošināt tālmācības strauju attīstību, veidojot kopā ar pašu tālmācību tās kvalitātes nodrošināšanas sistēmu. Ja iekšējā kvalitātes nodrošināšana tālmācībā un arī daudzos citos veidos piedāvātos kursos jau eksistē, tad ārējā, pirmkārt nacionālā līmeņa kvalitātes nodrošināšana, vēl jāveido. Kavēties šeit nedrīkst, jo labot pieļautās kļūdas ir daudz grūtāk, nekā uzreiz veidot visu izglītības sistēmu atbilstoši laika prasībām. 
	Kursu izmantotājiem ir grūti pašiem novērtēt piedāvātās izglītības atbilstību prasībām, deklarēto mērķu sasniedzamību, pieprasītās samaksas pamatotību. Būtiska patērētāju aizsardzības sastāvdaļa ir izglītības sistēmas kvalitātes kontrole. Katram izglītības piedāvājumam, izglītības veidam, bez kura sabiedrība nevar iztikt, jātiek piedāvātam pārbaudītā, patērētājam drošā formā. Tas neizslēdz iespēju dažos gadījumos paralēli piedāvāt arī nepārbaudītu variantu, par kura kvalitātes pārbaudi  atbildība jāuzņemas pašam izmantotājam, patērētājam. Palielinātais risks parasti saistās ar zemāku cenu. Tomēr arvien vairāk sabiedrība no šīs iespējas atsakās. Tā, piemēram, gan medicīnā, gan banku sistēmā, gan augstākajā izglītībā praktiski visiem pakalpojumu sniedzējiem ir obligāti jāatbilst noteiktām prasībām. Atbilstība tiek regulāri kontrolēta nacionālajā līmenī. 
	No otras puses sabiedrība ir ieinteresēta ne tikai kontrolēt izglītību, bet arī izveidot efektīvi darbojošos atbalsta un palīdzības sistēmu pakalpojumu sniedzējiem. Šādai sistēmai jādarbojas saskaņoti ar kontroles sistēmu un jānodrošina maksimāla visu iespēju izmantošana ar pēc iespējas maziem resursiem, obligāti sasniedzot garantētu minimālo līmeni un dodot papildus iespējas, papildus rezultātus ar minimāliem papildus resursiem. Izglītības sistēmas sarežģītība neļauj vienkārši un viennozīmīgi risināt daudzās reālās problēmas, tādēļ kvalitātes kontrolē iesaistīto ekspertu galvenais uzdevums ir konstruktīvas palīdzības sniegšana izglītības sistēmai. Ekspertam, novērtētājam jāstrādā konstruktīva dialoga režīmā ar novērtējamo izglītības piedāvātāju. Tikai ja dialoga veidošana cieš neveiksmi izglītības piedāvātāja neatbilstības prasībām dēļ, eksperts var pāriet kontroliera pozīcijās, tomēr arī tad meklējot reorganizācijas un pārveidošanas variantus, kas ļautu maksimāli izmantot visus esošos un pieejamos resursus.
	Reālā palīdzība, kuru saņem izglītības piedāvātājs ārējās novērtēšanas procesā un piedāvātās izglītības drošības, prestiža palielināšanās pēc pozitīva novērtējuma rada pietiekamu ieinteresētību un atbalstu pašai nacionālā līmeņa kvalitātes novērtēšanas sistēmai. Nodokļu maksātāji, sabiedrība kopumā principā ir ieinteresēta efektīvas kursu, tāpat kā visu citu veidu izglītības, kvalitātes uzlabošanas un kontroles sistēmas izveidošanā un uzturēšanā, tādēļ nepieciešamos izdevumus var segt no valsts budžeta. Reālās iespējas tuvākajā nākotnē saņemt līdzekļus no valsts budžeta ir ierobežotas, bet izglītības piedāvātāju ieinteresētība ir pietiekami liela, lai viņi pašlaik paši uzņemtos kvalitātes nodrošināšanas sistēmas uzturēšanas finansēšanu. Tomēr sabiedrības atbalsts, tai skaitā arī finansiāls ir nepieciešams vismaz dažu funkciju veikšanai. 
Pirmkārt IZM valsts un sabiedrības vārdā ir jāorganizē un jāuzrauga visa izglītības kvalitātes nodrošināšanas sistēma kopumā. Šeit aktīvāk jāiesaistās izglītības inspekcijai.
Otrkārt ar valsts pasūtītu pētījumu palīdzību, organizējot starptautisku sadarbību un citos iespējamos veidos jāatbalsta efektīvu izglītības piedāvājumu variantu meklēšana un jāinformē par tiem izglītības sniedzēji.
Treškārt jāsniedz sabiedrībai objektīva, precīza, pietiekami detalizēta informācija par izglītības iespējām, par izglītības kvalitāti un konkurētspēju, par perspektīvām darba tirgū.

1.3. Svarīgākie kursu darbības virzieni

Svarīgākie virzieni, kuros darbojošies kursi jau pašlaik saņem valsts atbalstu ir:
	Skolotāju papildizglītības kursi.
Kvalifikācijas maiņu vai paaugstināšanu nodrošinošie kursi bezdarbniekiem.
	Kursi lauku apvidu iedzīvotājiem.
Pēcdiploma apmācības kursi.
Augstskolu mācībspēku kvalifikācijas uzturēšana.
Visi šie kursi visefektīvāk var tikt izmantoti tālmācības formā, bet tie ir jāveido saskaņoti visas valsts teritorijā un jākoordinē ar ārvalstīm, jo tālmācība finansiāli atmaksājas tikai lielam skaitam izmantotāju. Lai gan bezdarbniekus var apmācīt arī klātienē, modernās tehnikas izmantošana būtiski paaugstina kursu izmantotāju konkurētspēju darba tirgū un ļauj labāk apgūt prasmi turpmāk pašiem risināt kvalifikācijas paaugstināšanas problēmas.
Skolotāju papildizglītības kursi kļūst arvien vairāk nepieciešami informācijas tehnoloģiju straujās ieviešanas dēļ. Faktiski visā pasaulē notiek pāreja uz sabiedrību, kas nepārtraukti mācās. Skolotāji un zinātnieki ir tie, kas virza jaunās, veidošanās stadijā esošās informācijas sabiedrības attīstību. Katras valsts vietu pasaulā, tās nākotni lielā mērā nosaka šīs valsts skolotāju gatavība, spējas apgūt pašiem un nodot tālāk zinātnieku aktīvas darbības rezultātā strauji mainošos sekmīgai darbībai nepieciešamo zināšanu un prasmju kopu. Spēja nepārtraukti sekot informācijas plūsmas diktētajam tempam kļūst par nācijas izdzīvošanas nepieciešamo nosacījumu. Kursi modernajā pasaulē vismaz minimāli nepieciešamās skolotāju kvalifikācijas uzturēšanai tādēļ kļūst obligāti un par tiem valstij ir jārūpējas, nodrošinot visu nepieciešamo atbalstu, tai skaitā arī veidojot kursiem vajadzīgo kvalitātes nodrošināšanas sistēmu.
Kursi bezdarbniekiem ir jāorientē uz darba tirgus prasībām, izmantojot pārkvalificēšanai moderno tehniku, pirmkārt tālmācības metodiku, un ar kvalitātes nodrošināšanas sistēmas palīdzību panākot ātru un elastīgu reakciju uz situācijas izmaiņām. Ja šo kursu kvalitāte ir zemāka par situācijas pieprasīto kritisko līmeni, bezdarbnieks nespēs atrast vietu darba tirgū un sabiedrība cietīs būtiskus zaudējumus gan tieši (turpinot maksāt pabalstus un nesaņemot nodokļus), gan netieši (palielinot izdevumus noziedzības un slimību apkarošanai).
	Kursus lauku apvidu iedzīvotājiem nepieciešams veidot kompleksi, sekmējot lauksaimnieciskās ražošanas apvienošanu ar amatniecību, tūrisma pakalpojumiem, darbību informātikas jomā un citiem ražošanas veidiem. Kursu piedāvātāju darbības saskaņošana lauku iedzīvotāju izglītošanā faktiski nosaka lauku rajonu attīstības virzienu un perspektīvas. Ja lauku iedzīvotājiem netiks nodrošinātas pietiekamas iespējas iegūt vajadzīgās zināšanas un prasmes, lauku apvidu progresējošā degradācija var radīt smagus un grūti labojamus zaudējumus gan ekonomikai, gan jo sevišķi nacionālās kultūras un identitātes saglabāšanai.
	Pēcdiploma apmācības kursi visvairāk ir vajadzīgi profesijām, kurās sekmīgai darbībai vajadzīgās zināšanas un prasmes jāatjauno praktiski nepārtraukti. Augstākās klases speciālistu (“tehnokrātu” elites) konkurētspēja pasaulē faktiski nosaka arī valsts vietu attīstības līmeņu “rangu tabulā”. Ja arī šodien svarīgāki varbūt liekas saražotās produkcijas apjomi, tad valsts rītdienu nosaka tās visu galveno nozaru (ekonomikas, politikas, izglītības, zinātnes, kultūras) organizētāju, virzītāju, vadītāju, valsts intelektuālās elites veiksmīga darbība, kuru arvien vairāk nosaka iespējas nepārtraukti papildināt savu zināšanu bagāžu. Pēcdiploma apmācības kursu organizēšana un kvalitātes nodrošināšana augstākās klases speciālistu zināšanu papildināšanai tādēļ kļūst par valsts stratēģiskās attīstības problēmu.
	Augstskolu mācībspēku kvalifikācijas uzturēšana. Augstskolas nosaka valsts intelektuālo potenciālu, tā veidošanos un lielā mērā normālas darbības iespējas, tādēļ jānodrošina mācībspēku regulāru kvalifikācijas celšanu. Augstskolu mācībspēkiem jāapgūst izglītības vadības iemaņas, informātikas, tālmācības izmantošanas iespējas, jāseko galvenajiem sasniegumiem visās zinātņu nozarēs. Valstij jāatbalsta gan programmā SOCRATES piedāvāto iespēju izmantošana, gan dažādi citi kursi, stažēšanās utt., nodrošinot to kvalitāti.

2. Mērķi un līdzekļi

2.1. Mērķi

Kursu kvalitātes paaugstināšana.

Kursu izmantotāju (klausītāju) aizsardzība (pret zemas kvalitātes pakalpojumiem).

Mērķtiecīga valsts atbalsta veidošana tautsaimniecībā nepieciešamo speciālistu gatavošanai uz iepriekš iegūtas izglītības bāzes.

Valsts intelektuālā potenciāla paaugstināšana.

2.2. Līdzekļi

Kursu reģistrēšanas sistēmas izveidošana.

Kursu kvalitātes novērtēšanas sistēmas (iekšējās un ārējās) izveidošana.

Potenciālo izmantotāju (un visas sabiedrības) informēšana par iespējām iegūt izglītību.

Informācijas sniegšana visiem interesentiem  par Latvijā un ārzemēs piedāvājamās izglītības (kursu , izglītības programmu) kvalitāti.

Palīdzības (metodiskās, finansiālās, organizatoriskās utt.) sniegšana kursu piedāvātājiem.

3. Galvenie principi

Kursi ir Latvijas izglītības sistēmas neatņemama sastāvdaļa, tādēļ arī kvalitātes nodrošināšanas sistēmām kursiem un izglītības programmām (pirmkārt studiju programmām augstskolās) ir jābūt saskaņotām, jāizmanto vienotu pieeju. Atšķirības parādās galvenokārt tikai dažu organizatorisku jautājumu risināšanā. 
Kursu kvalitātes nodrošināšanas sistēmas galvenās iezīmes ir:
1) nepārtraukti darbojošās kursu iekšējā kvalitātes nodrošināšanas sistēma, kura regulāri (vismaz reizi gadā) veic iekšējo novērtēšanu un sniedz pārskatu ārējai novērtēšanai;
2) 	regulāra (vismaz reizi 3 gados) ārējā novērtēšana, kuru organizē nevalstiska, neatkarīga organizācija - kursu kvalitātes nodrošināšanas centrs (KKNC);
3) 	uz ārējās novērtēšanas rekomendācijām balstīta lēmuma par kursu sniegtās izglītības atbilstību paziņotajiem mērķiem pieņemšana, par kuru atbild IZM;
4) 	brīva pieeja (Internetā, konsultāciju punktos, laikrakstos, speciālos (par pašizmaksu jebkuram saņemamos) informācijas apkopojumos) ziņām par reģistrētajiem un novērtētajiem kursiem un par novērtēšanas gaitu un rezultātiem.

Novērtēšana notiek divos līmeņos: 
1) 	atsevišķi katram kursam;
2) 	juridiskajai personai, organizācijai (vai izņēmuma gadījumā fiziskai personai), kura atbild par kursu īstenošanu, kopumā.

Kursu piedāvātāju ieinteresētību kursu novērtēšanas sistēmas veidošanā un izmantotāju aizsardzību pret zemas kvalitātes pakalpojumiem var būtiski palielināt valsts atzītu apliecību izsniegšana par noteiktas kvalifikācijas iegūšanu apgūstot pozitīvi novērtētus kursus. Informāciju par katras personas (kursu izmantotāja) visām šādām kvalifikācijām (gan Latvijā gan ārzemēs iegūtām) var apvienot speciālā (“integrējošā”) apliecībā. (Šo pieeju iesaka ES Baltajā grāmatā par izglītību un apmācību “Mācīšana un mācīšanās - ceļš uz izglītotu sabiedrību”.)

4. Kursu iekšējā kvalitātes nodrošināšanas sistēma

Katrā organizācijā, kura atbild par kursu īstenošanu, nepārtraukti jādarbojas iekšējai kvalitātes nodrošināšanas sistēmai, kurā jābūt iesaistītiem:
1) 	kursu izmantotājiem (klausītājiem);
2) 	darba devējiem, kuriem vajadzīga (un kuri izmanto) speciālistus ar kursos iegūstamo kvalifikāciju;
3) 	personālam, kurš īsteno kursus.
Kvalitātes nodrošināšanai izmantojamā informācija:
1) 	kursu izmantotāju, kursu beidzēju un darba devēju aptaujas  un /vai intervijas; 
2) 	kursu gaitā organizēto pārbaužu veicēju (eksāmenu komisiju dalībnieku), pirmkārt no ārpuses pieaicināto, atsauksmes, rekomendācijas, veikto analīžu rezultātus;
3) 	semināru, apspriežu, komisiju, darba grupu, atsevišķu personu (kursu piedāvātāju un izmantotāju) izstrādāti priekšlikumi par metodiku, plānošanu, darbības stratēģiju un taktiku.
Pašnovērtēšanas ziņojumu gatavo kursu piedāvājošās organizācijas vai tās struktūrvienības (izglītības (studiju) programmas) izveidota komisija (3-7 cilvēki), piedaloties visām 3 galvenajām grupām (izmantotāji, piedāvātāji, darba devēji) un iesaistot (vismaz aptaujājot) visus ieinteresētos, pirmkārt darba devējus.  Ziņojums satur:
1) 	situācijas organizācijā aprakstu, ieskaitot nacionālos un starptautiskos aspektus;
2) 	izvērstu organizācijas darbības stratēģiju vismaz 3 gadu periodam. 
Ziņojumu ieteicams ierobežot apjomā (ne vairāk kā 15000 vārdu) un iesniegt (esošā stāvokļa aprakstīšanai) galvenokārt nevis pašus dokumentus vai to kopijas, bet norādīt dokumentu atrašanās vietas un saņemšanas kārtību. Vēlams unificēt dokumentāciju, saglabājot iespēju katram kursu piedāvātājam atspoguļot savu specifiku. 

5. Ārējā novērtēšana un lēmuma par kursu sniegtās izglītības atbilstību paziņotajiem mērķiem pieņemšana

5.1. Iesaistītās institūcijas
Valsts līmenī kvalitātes nodrošināšanas sistēmas darbību organizē sekojošas institūcijas.

IZM  (Izglītības un zinātnes ministrija)
izveido “Kursu novērtēšanas padomi” (KNP)
nosaka novērtēšanas kārtību (sākumā ieteicama brīvprātīga pieteikšanās)
izsniedz licences kursu piedāvātājiem (ar konkrētu prasībām atbilstošo kursu uzskaitījumu) saskaņā ar Kursu novērtēšanas padomes lēmumiem
	organizē palīdzību un kontroli rekomendāciju ieviešanai

KNP (Kursu novērtēšanas padome)
 	apstiprina Kursu novērtēšanas komisijas (KNK)
pieņem lēmumus par kursu sniegtās izglītības atbilstību paziņotajiem mērķiem 

KKNC (Kursu kvalitātes nodrošināšanas centrs)

Pirmkārt	reģistrē kursus un to piedāvātājus
		organizē regulāru kursu un to piedāvātāju novērtēšanu, izveidojot atbilstošas KNK no kompetentiem un neatkarīgiem ekspertiem (nepieļaujot  interešu konfliktus) un nodrošina KNK darbu
organizē visu licencēto kursu piedāvātāju uzskaiti un oficiālās informācijas sniegšanu par tiem visām ieinteresētajām personām un organizācijām
sniedz metodisko palīdzību kursu piedāvātājiem kvalitātes vadības sistēmas veidošanai

Papildus 	sniedz sabiedrībai un valsts pārvaldei analītisku, apkopojošu informāciju, rekomendācijas, konsultācijas par reģistrētajiem un novērtētajiem kursiem un to piedāvātājiem, par kursu novērtēšanas gaitu un citiem kursu sniegtās izglītības un tās kvalitātes jautājumiem
sniedz konsultācijas un palīdzību kursu novērtēšanas gaitā radušos rekomendāciju realizēšanai

KNK (Kursu novērtēšanas komisija)
izvērtē kursu piedāvātāja iesniegto pašnovērtēšanas ziņojumu
iepazīstas uz vietas ar kursu piedāvātāju un tā rīcībā esošajiem resursiem (pasniedzēji, telpas, informācijas nodrošinājums, praktisko darbu izpildīšanas iespējas, prakses vietas utt.), kursu īstenošanu, atsauksmēm par kursiem (pārrunas ar kursu izmantotājiem, pasniedzējiem, darba devējiem) 1-3 dienu vizītes laikā
sagatavo ziņojumu par kursu piedāvātāju un/vai piedāvājamā kursa kvalitāti un attīstības perspektīvām (ziņojums satur KNP domātas rekomendācijas lēmumu pieņemšanai par kursu piedāvātāja un/vai piedāvājamā kursa atbilstību prasībām)

KNEK (Konsultatīvās nozaru ekspertu komisijas)
(Sadarbībā ar AIP, LSA, LPA, Rektoru padomi, LZP, LZA, tālākizglītībā, tālmācībā, pieaugušo izglītībā iesaistītajām organizācijām)
iesaka Kursu novērtēšanas komisiju ekspertus
izstrādā rekomendācijas kvalitātes jautājumu risināšanai

5.2. Iesaistīto institūciju izveidošana un sastāvs

IZM izveidotajā Kursu novērtēšanas padomē (KNP) ietilpst:
A.  Latvijas augstskolu Akreditācijas komisija (vai tās daļa);
B.  IZM papildus uzaicinātie pārstāvji no sekojošo tipu izvēlētām organizācijām
1) 	tālākizglītībā, tālmācībā, pieaugušo izglītībā iesaistītās organizācijas;
2) 	darba devēju organizācijas (TRK);
3) 	profesionālās apvienības un arodbiedrības;
4) 	atbilstošo nozaru ministrijas; 
5) 	studenti (LSA);
6) 	IZM pārstāvji;
7) 	augstskolas (AIP, RP, LPA); 
8) 	koledžas (PIC, PIAPA).

	Kursu kvalitātes nodrošināšanas centrs (KKNC) ir juridiska persona (bezpeļņas organizācija, SIA). KKNC dalībnieki un valde tiek veidoti, piedaloties visām ieinteresētajām pusēm. Atbilstoši uzdevumiem kursu novērtēšanā tiek veidoti KKNC statūti.

KKNC veido un Kursu novērtēšanas padome apstiprina Kursu novērtēšanas komisijas (KNK) dažādu konkrētu kursu novērtēšanai. KNK sastāvā ir Latvijas un ārzemju eksperti, kuri pārstāv:
1) 	augstskolas, koledžas, kursus;
2) 	darba devējus, profesionālās apvienības un arodbiedrības.
Novērtējot kursu, kurā piedāvātās izglītības apjoms ir lielāks par 20 kredītpunktiem (800 stundu (5 mēnešu) studijas (mācību darba) kursa apgūšanai saskaņā ar plānu) nepieciešami vismaz 3 neatkarīgi un kompetenti eksperti.
Ja kursā sniegtās izglītības apjoms ir no 1 līdz 20 kredītpunktiem (no 40 līdz 800 stundu studijas (mācību darba) kursa apgūšanai saskaņā ar plānu), novērtēšanu var veikt viens eksperts
	Katram kursam ir sava KNK, bet izvēloties ekspertus jācenšas nodrošināt vienu un to pašu ekspertu piedalīšanās līdzīga satura kursu novērtēšanā. Tas atļauj veikt kursu salīdzināšanu un izstrādāt rekomendācijas visiem vienā jomā strādājošiem kursiem valstī. 

Konsultatīvās nozaru ekspertu komisijas (KNEK), kuras iesaka Kursu novērtēšanas komisiju ekspertus un izstrādā rekomendācijas kvalitātes jautājumu risināšanai, izveido KKNC un apstiprina KAP. Tajās ietilpst kursu piedāvātāju, koledžu, augstskolu, darba devēju, profesionālo apvienību un arodbiedrību pārstāvji.

5.3. Darbības principi

Izglītības iestādēm, kuras vēlas piedāvāt savu valsts atzīto izglītības (studiju) programmu (kursu) daļas, licences izsniedz bez ekspertu veikta papildus novērtējuma, balstoties uz izglītības programmas un iestādes akreditāciju, ja IZM (IZM inspektori), AIP vai Latvijas augstskolu Akreditācijas komisija nepieprasa papildus novērtēšanu.
Lēmumu par licences izsniegšanu kursu piedāvātājam, norādot konkrētus kursus, kuru atbilstība prasībām ir novērtēta pozitīvi, pieņem IZM izveidota Kursu novērtēšanas padome (KAP). KAP strādā pēc aizstāvēšanas principa, pieaicinot un uzklausot kursu piedāvātāja pārstāvjus un  kursu novērtēšanas komisijas ekspertus. ( Sēdes ir atklātas, balsošana aizklāta.) KAP pārstāvji var kā novērotāji piedalīties kursu novērtēšanas komisijas darbā.
IZM organizē palīdzību un kontroli rekomendāciju ieviešanai.
KKNC regulāri informē sabiedrību, Augstākās izglītības padomi, IZM, LSA, Rektoru padomi, LZP, LPA un citas ieinteresētās institūcijas par akreditācijas gaitu, rezultātiem, problēmām augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanā.
Kursu izglītības kvalitātes nodrošināšanai no valsts budžeta ļoti vēlams izdalīt speciālus līdzekļus, viena daļa no kuriem tiek izmantota nepieciešamajai kursu novērtēšanas komisiju un KKNC darba vismaz daļējai finansēšanai, otra daļa - kursu iekšējās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas veidošanai. 
Licencēšanai nepieciešamās novērtēšanas organizēšanai kursu piedāvātājs slēdz līgumu par kursu novērtēšanu ar KKNC. Izmaksu noteikšanas principus nosaka un atbilstošās tāmes sastādīšanu un izpildīšanu kontrolē IZM.